|
![](../grafika/lin_pitanje.gif) |
Što je vatra? Od čega se sastoji, gdje spada, u koje agregatno stanje, zašto je baš crvena..
|
Ime i prezime:
Denis Pudja
os-gradec-001@skole.hinet.hr
|
![](../grafika/lin_odgovor.gif) |
![](../grafika/blind.gif) |
Zanimljivo pitanje. Makar se meni više čini da je vatra žuta. Barem onaj dio na koji se odnosi tvoje pitanje, a to je plamen.
Mnoge tvari gore uz razvijanje plinova. Organske tvari (drvo, papir, parafin, alkohol, nafta...) gore i oslobađaju velike količine ugljikova dioksida, CO2, i vode u obliku pare. Ti su plinovi zagrijani na visoku temperaturu i čine plamen koji se uzdiže iznad zapaljene tvari. O sastavu toga plina ovisi boja kojom će sjati. Čisti ugljikov dioksid i voda ne bi isijavali svjetlost, tj. njihovo zračenje nije vidljivo. Ali u plamenu se često nađe i drugih tvari koje mogu dati boju. Natrij, kojega ima doista posvuda, daje plamenu žutu boju. Ona je toliko intenzivna da uglavnom prekrije sve ostale boje.
Ipak, pogotovo kad se radi o organskim gorivima, nije važan jedino sastav plina. Sitne krute čestice, najčešće čađe, nošene plamenom i usijane, glavni su razlog obojenosti plamena kod gorenja drva, ugljena i plina iz gradske mreže.
Pitao si i za agregatno stanje. Već sam ti rekao da je plamen u biti zagrijani plin. Pri vrlo visokim temperaturama (nekoliko tisuća stupnjeva - ovisi o kemijskom sastavu plina) molekule disociraju na pojedinačne atome. Pri još višim temperaturama atomi imaju tako veliku energiju da neki od njih otpuštaju elektrone. Ovakva smjesa atoma, iona i elektrona naziva se plazma i ponekad se uzima kao četvrto agregatno stanje (uz čvrsto, tekuće i plinovito). To baš nema veze s našim uobičajenim prilikama, radi se o desetak tisuća stupnjeva.
|
|
Odgovorio:
Kristijan A. Kovač
kkovac@chem.pmf.hr
<-- Povratak
|
|
|
Postavite
pitanje iz bilo kojeg područja kemije i
e-škola će osigurati da dobijete odgovor od kompetentnog znanstvenika. |
![](../grafika/lin_vipitate_up.gif) ![](../grafika/lin_vipitate_6.gif) |
|