|
![](../grafika/lin_pitanje.gif) |
Pozdrav,
Malo me zbunjuje pojam azeotrop, odnosno njegovo nastajanje. Možeteli mi reci nesto o tome?
|
Ime i prezime:
Svea Krznarić
krznaricsvea@gmail.com
|
![](../grafika/lin_odgovor.gif) |
![](../grafika/blind.gif) |
Zamisli si da imaš dvije različite tekućine, tekućinu A i tekućinu B. Zatim zamisli da si izmjerio vrelište tekućine A i vrelište tekućine B. A zatim zamisli da pripraviš smjese tekućina A i B u različitim omjerima (recimo 10 % A i 90 % B, pa 20 % A i 80 % B, pa 30 % A i 70 % B itd.), pa onda svakoj od tih smjesa izmjeriš vrelište, i pratiš kako vrelište ovisi o sastavu. Čovjek bi možda očekivao da će vrelišta svih tih smjesa biti između vrelišta sastojaka. I doista, ako takav pokus napravimo za vodu i metanol, ili za benzen i toluen, ili za heksan i heptan, tako će i biti.
Međutim, postoje i parovi tekućina čije se smjese neće tako ponašati. Jedan takav par je voda i etanol. Konkretno, smjesa vode i etanola u kojoj je maseni udjel vode oko 4 % imat će niže vrelište i od vode, i od etanola. S druge pak strane, smjesa vode i klorovodika u kojoj je maseni udjel klorovodika 20 % imat će više vrelište i od vode, i od klorovodika.
Kod takvih sustava uvodimo pojam azeotropnih smjesa. Razlikujemo azeotrope s maskimalnim i azeotrope s minimalnim vrelištem. Azeotrop s maksimalnim vrelištem je smjesa onog sastava koje ima maksimalno vrelište od svih mogućih smjesa zadanih dviju tvari (analogna je definicija azeotropa s minimalnim vrelištem).
Na e-školi kemije dosta smo pisali o azeotropnim smjesama (pretraži stare odgovore), a također skrećem ti pozornost i na moj video Azeotropne smjese koji si svakako pogledaj jer ćeš iz njega puno naučiti.
Pozdrav, |
|
Odgovorio:
Tomislav Portada
tportad@irb.hr
<-- Povratak
|
|
|
Postavite
pitanje iz bilo kojeg područja kemije i
e-škola će osigurati da dobijete odgovor od kompetentnog znanstvenika. |
![](../grafika/lin_vipitate_up.gif) ![](../grafika/lin_vipitate_6.gif) |
|