|
![](../grafika/lin_pitanje.gif) |
Dobar dan,
možete mi molim Vas objasniti koja je od ovih reakcija btža i zašto.
Na(s)+HCl(aq)------> NaCl(aq)+H2(g)
ili
H2(g)+Cl2(g)------> 2HCl(g)
Hvala
|
Ime i prezime:
lea feuerbach
lea.feuerbach@gmail.com
|
![](../grafika/lin_odgovor.gif) |
![](../grafika/blind.gif) |
Pomalo je nezahvalno uspoređivati brzine reakcija koje se zbivaju u različitim agregacijskim stanjima i k tomu imaju posve različite mehanizme. Međutim, nekakva općenita usporedba ipak se može izvesti, najbolje tako da se obje reakcije izvedu. Za slučaj da nemaš pri ruci reaktante, ovdje možeš pogledati reakciju klora i vodika, a ovdje reakciju natrija s klorovodičnom (i dušičnom) kiselinom. Vjerujem da su filmići dovoljno ilustrativni za procjenu brzina reakcija.
Općenito, brzina reakcije ovisi o temperaturi i koncentraciji reaktanata te, u slučaju heterogenih sustava, o dostupnoj površini na kojoj se zbiva reakcija (odnosno o tomu koliko su reaktanti dobro pomiješani). Još općenitije, reakcije idu onoliko brzo koliko se čestice reaktanata često sudaraju te koliko uspješno ti sudari vode u produkte (poseban su slučaj reakcije u kojima se promjene zbivaju unutar pojedinih molekula, kad brzina reakcije ovisi samo o količini reaktanta). Kako se čestice plinova mogu gotovo posve slobodno kretati, uglavnom će plinske reakcije biti najbrže. Za njima idu reakcije u tekućinama, a na kraju dolaze one između krutih čestica. Ta slika ipak vrijedi samo za vrlo površnu procjenu, dok će se u stvarnosti lako naći reakcija koje toj slici prkose (primjerice, amalgamiranje natrija zbiva se gotovo trenutno, iako su reaktanti krutina i tekućina, dok hrpa plinskih reakcija brzo ide samo ako se reaktanti stlače, zagriju i k tomu prevode preko katalizatora).
Pozdrav, |
|
Odgovorio:
Ivica Cvrtila
i.cvrtila@rug.nl
<-- Povratak
|
|
|
Postavite
pitanje iz bilo kojeg područja kemije i
e-škola će osigurati da dobijete odgovor od kompetentnog znanstvenika. |
![](../grafika/lin_vipitate_up.gif) ![](../grafika/lin_vipitate_6.gif) |
|